![](/sites/default/files/styles/medium_cropped/public/media/image/vieraskyna_blogihahmo_0.png?itok=kFENNQxM)
Kuntien kiinteistöt tärkeä kehityskohde alueellisten ilmastotavoitteiden saavuttamisessa
Kunnat ovat avainasemassa Suomen päästötavoitteiden toteutumisessa, ja kuntien kiinteistöissä on suurta energiatehokkuuspotentiaalia. Varsinais-Suomessa asiaan paneutuu Valonia markkinavuoropuhelun keinoin.
Valtioneuvoston Keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelma esittelee askeleet kohti hiilineutraalia yhteiskuntaa. Kuntien rooli päästötavoitteiden toteutumisessa on merkittävä, ja yhtenä keskeisimpänä kehityssektorina on kiinteistöjen energiankulutus. Suunnitelmassa julkinen sektori haastetaan toimimaan esimerkillisesti muun muassa siirtymällä pois öljystä rakennusten erillislämmityksessä vuoteen 2025 mennessä. Kuntien hankinnat tulee valjastaa näiden tavoitteiden saavuttamiseen.
Tällä hetkellä monissa kunnissa energiatehokkuustoimet ovat usein toisistaan irrallisia toimenpiteitä. Kunnan henkilöstön aika kuluu akuuttien ongelmien hoitoon, eikä energiatehokkuutta kehitetä pitkäjänteisesti ja järjestelmällisesti. Yleisin kiireellisiä toimia vaativa ongelma on kiinteistöissä koetut sisäilmaongelmat, joiden ratkaisemiseksi saatetaan tehdä hätäisiä jopa tilannetta pahentavia ratkaisuja, joiden seurauksena myös energiatehokkuus kärsii.
Kiinteistön energiatehokkuus ei synny yksittäisillä investoinneilla, vaan se on toimiva kokonaisuus erilaisia ratkaisuja. Huomioon tulisi aina ottaa rakennuksen ominaispiirteet sekä sen loppukäyttäjät. Kunnilla on runsaasti rakennuskantaa, jonka pitäisi olla käytössä vielä kymmeniä vuosia, joten korjausrakentamisen urakoissa olisi tärkeää ottaa energiatehokkuuden kehittäminen vakavasti.
Kokemukseni mukaan kunnissa on suuri tarve yhä ajantasaisemmalle energia-asiantuntemukselle sekä sitä vahvistavalle hankintaosaamiselle. Riittävän asiantuntemuksen turvin kokonaisuuksia voidaan tarkastella niin, että lopputuloksena on toimiva, terve, moderni ja energiatehokas rakennus. Tällaista osaamista harvassa kunnassa on tarpeeksi.
Markkinavuoropuhelu ratkaisuna pitkäjänteiseen kehitykseen ja yritysyhteistyöhön
Markkinavuoropuhelun lähtökohta on kaikessa yksinkertaisuudessaan se, että tilaajan tarpeista ja tavoitteista keskustellaan mahdollisten tarjoajien kanssa jo hyvissä ajoin.
Hankintayksiköissä olisi hyvä muistaa, että markkinavuoropuhelua kannattaa käydä, vaikka varsinaista kilpailutusta ei vielä olisikaan työn alla. Tulevien toimenpiteiden sekä kokonaisuuksien hahmottamisen kannalta on ensiarvoisen tärkeää saada markkinoilta laaja, tasapuolinen ja kattava näkemys siitä, minkälaisia ratkaisuja kunnille on tarjolla. Yritysten ollessa tietoisia kuntien kiinteistöjen tilanteista ja tarpeista on niiden mahdollista tarjota tilanteeseen sopivimpia ratkaisuja. Kun keskustelua käydään pitkällä tähtäimellä, on yritysten myös mahdollista varautua ja ennakoida lähikuntien ja kaupunkien tulevia tarpeita, jolloin varsinainen tarjousvaihe on myös yrityksille kevyempi.
Monissa kunnissa kuitenkin suhtaudutaan edelleen varauksella vuoropuhelun käymiseen yritysten kanssa. Jo pelkän keskustelun ja kevyen markkinakartoituksen pelätään vaikuttavan suosimiselta. Toisaalta yritysten satunnaiset yhteydenotot ja tapaamiset kuormittavat viranhaltijoita.
Olennaista on tasapuolisuus ja läpinäkyvyys. Kun markkinavuoropuhelu organisoidaan johdonmukaisesti ja kootusti, kuormittaa se myös kunnan valmistelijoita vähemmän, kun hajanaisia neuvotteluja ei tarvitse sovittaa kalenteriin.
Avoin data markkinavuoropuhelun tukena
Valoniassa käynnistyi vuoden 2017 syksyllä ELLE-hanke, jossa edistetään markkinavuoropuhelun avulla kuntien kiinteistöjen energiatehokkuutta sekä innovatiivisia energiaratkaisuja tarjoavien yritysten liiketoimintamahdollisuuksia.
ELLE-hankkeessa rakennusten perustiedot ja ominaispiirteet kootaan avoimen datan tietokantaan. Tämä toimii lähtökohtana markkinavuoropuhelulle ja tarjoaa laajempaa ymmärrystä kiinteistökannasta ja yksittäisten kiinteistöjen tarpeista. Kunnan rooli on toimia uudenlaisten energiaratkaisujen mahdollistajana, ja tietojen avaaminen on tarpeellinen kädenojennus innovatiivisemmille ratkaisuille. Lisäksi keskeisimpiin kiinteistöihin tehdään tarkempi kartoitus energia-asiantuntijan toimesta ja tunnistettujen tarpeiden pohjalta järjestetään avoimia markkinavuoropuhelutilaisuuksia. ELLE-hankkeessa on tällä hetkellä mukana kuusi kuntaa, mutta sen päätyttyä kokemuksia voidaan levittää kaikkiin julkisiin hankintayksiköihin.
Kuntien näkökulmasta on olennaista oppia ja vakiinnuttaa markkinavuoropuhelun käytännöt osaksi kunnan toimintaa niin, että kehittäminen on pitkäjänteistä. Yritysyhteistyön myötä saadaan kuhunkin kunnan kohteeseen sopivimmat ratkaisut käyttöön.
Riikka Leskinen on Valonian toimialapäällikkö. Valonia on Varsinais-Suomen 27 kunnan yhteinen kestävän kehityksen ja energia-asioiden asiantuntijakeskus.